![](https://i0.wp.com/crodex.net/wp-content/uploads/2021/09/maske-.jpg?resize=780%2C470&ssl=1)
Autori su detektirali da učestalo nošenje maski povećava rizike za niz poremećaja. To su povišenje ugljičnoga dioksida u krvi, pad zasićenja krvi kisikom ili hipoksemija, otežano disanje, ubrzan rad srca, povišen krvni pritisak, osjećaj slabosti i umora, smanjena sposobnost koncentracije, ubrzano disanje, kratak dah, glavobolja, pojava akni i crvenila, oštećenja kože i iritacija, smanjenje kardiopulmonalnoga kapaciteta, vrtoglavica, pospanost…
![nošenje maski](https://i0.wp.com/www.meanit.hr/blog/wp-content/uploads/2020/03/Medicinske-za%C5%A1titne-maske.jpg?w=708&ssl=1)
S početkom nove školske godine treba (ponovno) procijeniti imaju li zaštitne maske koristan učinak na zdravlje djece. Ta procjena ne smije biti neupitna i samorazumljiva istina, nego preporuka utemeljena na znanstvenim uvidima. U svjetlu novih znanstvenih spoznaja može se zaključiti da je višesatno nošenje maski u školama javnozdravstveni promašaj kojim se ugrožava fizičko i psihičko zdravlje učenika.
Njemačko upozorenje
Njemački su znanstvenici nedavno objavili studiju o zdravstvenim posljedicama koje izaziva redovito nošenje zaštitnih maski (Int. J. Environ. Res. Public Health 2021, 18, 4344). Riječ je o metaanalizi, odnosno o pregledu gotovo dviju stotina objavljenih znanstvenih radova koje su njemački autori usporedili, kritički procijenili i statistički obradili. Autori su zaključili studiju eksplicitnim upozorenjem: »Štetni učinci nošenja maski klinički su relevantni.«
Metaanalize su pregledne studije koje imaju posebnu težinu i vrijednost, smatraju se metodom izbora pri donošenju službenih stajališta o sigurnosti ili štetnosti medicinskih proizvoda, lijekova, pomagala, pa tako i zaštitnih maski. Znanstveno upozorenje o štetnosti nošenja maski potiče na razmišljanje o starom Hipokratovu načelu: najprije ne naškoditi (primum non nocere). U svakom slučaju nije razumno ignorirati najnoviju njemačku studiju, objavljenu u ponajboljem svjetskom časopisu iz područja javnoga zdravstva.
Sindrom iscrpljenosti
Analitičkim uvidom u velik broj podataka lakše se uočavaju pravilnosti koje se u toj metaanalizi odnose na štetne posljedice nošenja maski. Autori su detektirali niz poremećaja povezanih s učestalim nošenjem maski. To su povišenje ugljičnoga dioksida u krvi, pad zasićenja krvi kisikom ili hipoksemija, otežano disanje, ubrzan rad srca, povišen krvni pritisak, osjećaj slabosti i umora, smanjena sposobnost koncentracije, ubrzano disanje, kratak dah, glavobolja, pojava akni i crvenila, oštećenja kože i iritacija, smanjenje kardiopulmonalnoga kapaciteta, vrtoglavica, pospanost…
Svi nabrojeni poremećaji simptomi su koji prate sindrom iscrpljenosti izazvane maskom (MIES), koji se mnogo češće pojavljuje u ljudi koji redovito nose zaštitne maske. Sindrom MIES postao je standardni termin u medicinskoj literaturi. Naravno, postoje (ranije) studije u kojima se ne vide štetni učinci maski na ljudsko zdravlje. Te su studije također uvrštene i razmotrene u njemačkoj metaanalizi, ali one ne mijenjaju zaključak o rizicima nošenja maski.
Biranje trešanja
Donošenje konačnih odluka o potrebi nošenja maski u školama opterećeno je, dakle, znanstvenom kontroverzijom. Međutim, proizvoljan izbor samo jedne strane u argumentiranom sukobu manipulacija je i nasilje nad znanošću. U stručnom se žargonu takav selektivni pristup naziva biranjem trešanja (od engl. cherry-picking). Zanemarivanje znanstvenih oprječnosti čini etički upitnima pokušaje onih koji se koriste sloganima »misli na druge«, »ostanimo odgovorni« ili »zajedno kroz krizu«.
Sudbina maski u hrvatskim školama
Sve dok znanstvenici ne postignu konsenzus o sigurnosti i korisnosti zaštitnih maski, službene upute o potrebi nošenja maski nisu znanstveno utemeljene. Bez znanstvenoga je suglasja »obveza maskiranja« umišljena briga o zdravlju. Dapače, najnovija njemačka publikacija potvrđuje da je gomilanjem novih podataka znanstvena istina na strani onih koji nošenje maski smatraju rizičnim ponašanjem.
Mnogi se s pravom pitaju čitaju li odgovorni iz Hrvatskoga zavoda za javno zdravstvo ili Stožera civilne zaštite najnovije vijesti iz svijeta znanosti. Njihove eventualne, ali i razumljive propuste mogu ispraviti sami učitelji i nastavnici u osnovnim i srednjim školama. Informiranim uvidom i prihvaćanjem prijeporna statusa zaštitnih maski mogu se lakše potražiti kompromisna rješenja. Jedan mogući ustupak jest djelomično prekrivanje lica: s obzirom na ozbiljne moguće posljedice, navedene u njemačkoj metaanalizi, učenicima bi u školi trebalo tolerirati nošenje maski ispod nosa, prenosi za GlasKoncila.hr dr.Valerije Vrček.
![nošenje maski](https://i0.wp.com/www.logicno.com/wp-content/uploads/2021/04/Valerije-Vrcek.jpg?resize=500%2C342&ssl=1)
O autoru: Dr.Valerije Vrček, hrvatski je kemičar, redoviti profesor i predstojnik Zavoda za organsku kemiju Farmaceutsko-biokemijskog fakulteta u Zagrebu. Područje znanstveno-istraživačkog zanimanja su reakcijski mehanizmi, računalna kemija, organometalna kemija i kemijski utjecaj lijekova na okoliš.
Diplomirao je 1992., magistrirao 1995. i doktorirao 1999. na zagrebačkom Farmaceutsko-biokemijskom fakultetu disertacijom Nedegenerirane ravnoteže pregrađivanja 2-cikloalkil-izopropilnih kationa pod mentorstvom prof. Olge Kronje. Tijekom sveučilišnog obrazovanja i znanstvenog naukovanja usavršava se na Ulmskom sveučilištu (kao stipendist Humboldtove zaklade), Yaleu i Institutu Max Planck. Članom je Hrvatskog kemijskog društva, Hrvatskog bioetičkog društva, Matice hrvatske, Kluba hrvatskih Humboldtovaca i inih udruženja. Bio je suradnikom na pripremi Opće i nacionalne enciklopedije za područje kemijskih znanosti. Piše redovitu kolumnu za Glas Koncila. Oženjen je i otac troje djece.