![](https://i0.wp.com/crodex.net/wp-content/uploads/2021/10/eurozona-europska-centralna-banka.gif?resize=780%2C470&ssl=1)
Hrvatske vlasti kao svoj veliki uspjeh ističu hrvatski ulazak u eurozonu početkom 2023. Međutim, desna i lijeva oporba se tome protive. Dok suverenisti traže referendum o euru, stranke s lijeva kažu kako građani nemaju sve potrebne informacije i da je Hrvatska u to krenula bez dugoročne strategije.
Međutim čini se da nećemo moći u EUROZONU jer je dopuštena granica inflacije probijena nekoliko mjeseci sa redom!
Jedan od kriterija ulaska u eurozonu jest da prosjek 3 najniže inflacije u eurozoni, uvećan za 1.50% po Masstrichtu mora biti veći od stvarne inflacije za neku zemlju. Inflacija će se pratiti godinu dana.
Izračun za 09.2021:Tri najniže inflacije za 09.2021 u eurozoni bile su Malta 0.70%, Portugal 1.30% i Grčka 1.90%. Njihov prosjek iznosi 1.30%.Kad se taj prosjek (1.30%) uveća za 1.50% koliko zahtjeva sporazum iz Masstrichta (1992.), dobivamo da bi inflacija u Hrvatskoj za ulazak u eurozonu u 09.2021 trebala biti 2.80%.
Prema službenim podacima sa Eurostat stvarna inflacija u Hrvatskoj u 09.2021 bila je 3.50%.
Zaključak: Stvarna inflacija je veća od dozvoljene. 3.50% (stvarna) > 2.80% (dozvoljena). Hrvatska već nekoliko mjeseci za redom ne zadovoljava kriterij inflacije za ulazak u eurozonu.
![eurozonu](https://i0.wp.com/crodex.net/wp-content/uploads/2021/10/ing.jpg?resize=708%2C560&ssl=1)
Dosta ekonomista načelno se protive uvođenju eura, jer tvrde da država ukidanjem vlastite valute gubi važnu polugu kojom može pomoći vlastitoj ekonomiji, a hrvatskoj ekonomiji itekako treba pomoć.
“Uvođenje eura biti će posljednji udar na suverenitet Hrvatske”, kaže za ekonomist Ljubo Jurčić, i pojašnjava:
“Ne suvereniteta kao suvereniteta, nego kao poluge razvoja. Recimo – mi sada tražimo novce od Europske unije, odnosno od Europske centralne banke, kao da Hrvatska nema vlastitu centralnu banku – Hrvatsku narodnu banku. Nikada se ne bi razvile industrijske države, da nije bilo državnog novca – njemačke, francuske ili engleske centralne banke”, kaže Jurčić. On u tom kontekstu razumije i Brexit, odnosno britanski izlazak iz EU.
“Englezi su rekli unaprijed – nikada nećemo dati funtu! Jer oni bez funte ne bi imali glavnu polugu upravljanja vlastitom nacionalnom državom. A kada su vidjeli da Njemačka preteže u EU, oni su jednostavno izišli. Ovi viču o referendumu. Ma kakav referendum – to je bila odluka engleske pameti”, objašnjava Jurčić.